Ю.В. Карпінський
Житомирський державний університет
імені І. Франка

ОСОБЛИВОСТІ ФУНКЦІОНУВАННЯ НЕОЛОГІЗМІВ У МОЛОДІЖНОМУ АНГЛОМОВНОМУ МОВЛЕННІ (НА МАТЕРІАЛІ ТЕКСТІВ СОЦІАЛЬНИХ ІНТЕРНЕТ–МЕРЕЖ)

Молодіжне мовлення є динамічною системою, що постійно розвивається. Якщо в будь-якому іншому соціолекті лексична одиниця може існувати протягом багатьох років, то в молодіжному мовленні процес змін є дуже стрімким. Мова йде не лише про появу нових слів та перехід старих у пасивний склад, а й про розвиток та переосмислення уже існуючих лексем.
Дослідження особливостей функціонування неологізмів насамперед цікаве з тієї точки зору, що утворення нової лексики і є засобом відображення змін, що зокрема відбуваються під впливом чинників глобалізації та інформатизації. Також актуальною є задача ідентифікації типологічних характеристик та особливостей субстандартної лексичної номінації в  словотвірному та соціолінгвістичному аспектах. 
Сучасна електронна комунікація надає дослідникам широкі можливості для вивчення нових слів та моделей словотворення, а соцмережі, такі як Facebook, Instagram, Snapchat, Twitter, є ефективним майданчиком для аналізу процесів поширення новоутвореної лексики в інші області мововжитку. Статистика зібрана аналітичним центром Pew Research Center за 2018 рік свідчить про те, що саме молодь є найактивнішим прошарком суспільства, що використовує соціальні інтернет-мережі, а також генерує онлайн-контент та впливає на розвиток як онлайн-мовлення, так і сучасної англійської мови в цілому. Згідно з статистичними даними, 88% людей віком від 18 до 29 років використовують соціальні інтернет-мережі для спілкування. Для старших вікових категорій цей показник зменшується та становить: 78% для людей віком від 30 до 49 років, 64% для людей віком від 50 до 64 років і 37% серед аудиторії 65 років і старше [3]. 
У матеріалах вибірки, яку репрезентовано фрагментами текстів онлайн-комунікації (коментарі, статуси, пости, публікації тощо) молодіжної аудиторії соціальних інтернет-мереж, збір якої ведеться протягом останніх 3 років (з 2015 по 2018), представлена ​​динаміка розвитку мови на вербально-семантичному, а також когнітивному та прагматичному рівнях, які формують загальну картину сучасного мовного простору.  Особливу зацікавленість викликає питання впливу англомовного молодіжного соціолекту на сучасну англійську мову, якою користуються як різні вікові категорії, так і носії англійської мови по всьому світу. Окремого розгляду заслуговує дослідження особливостей формування та функціонування численних нових слів, які можна інтерпретувати як лексичні відповідники до змінених комунікативних умов [8: 79]. Використання неологізмів у мовленні молоді характеризується намаганням поглибити й уточнити інформацію, а також надати мовленню більшої ефективності та виразності [6: 22].
Дослідження зібраного матеріалу дозволяє розглянути особливості функціонування неологізмів та простежити закономірності розвитку їх семантичної структури, виявити особливості їх прагматичної інтерпретації в онлайн-текстах, проаналізувати типові моделі словотворення.
Залежно від способу творення традиційно розрізняють лексичні неологізми, які формуються за допомогою продуктивних моделей словотвору або запозичуються з інших мов, та семантичні, які виникають в результаті присвоєння нових значень вже відомим лексичним одиницям [5]. 
Аналіз зібраного матеріалу демонструє те, що окрім лексичного способу, високу продуктивність мають семантичні новотворення. Останні служать засобом збагачення лексичного складу мови за рахунок існуючого в мові слова для позначення нового поняття. Здатність позначати нове за допомогою вже існуючих знаків економить словотвірні зусилля мовців. При цьому можливі такі варіанти: 1) старі слова повністю змінюють своє раніше існуюче значення, втрачаючи його; 2) в семантичній структурі слова з'являється ще одна сема [6: 18]. Соцмережі, такі як Facebook та Twitter, істотно вплинули на процес семантичних трансформацій слів загального вжитку, наприклад:
To like – продемонструвати схвалення або підтримку (когось чи чогось) за допомогою певної піктограми або посилання [2]. Приклади вжитку: 
-	Do you feel hurt if nobody likes your Facebook post? 
-	Like us on Facebook!
-	More than 200 people liked my post.
Status – інформація, яку користувач публікує про себе в соцмережі, розповідаючи іншим про те, що він робить, думає тощо в певний час [2]. Приклади вжитку:
-	Writing a blog post is a lot harder than posting a status update or tweeting.
-	Current status: reliving middle school awkwardness circa 1989 .
-	Post your job on your Facebook page or as a status update.
Profile – інформаційне резюме користувача у соцмережі, у якому, як правило, вказується ім'я, фото та особиста інформація користувача [1; 2]. Приклади вжитку:
-	You can post your relationship status on your Facebook profile. 
-	Heck, make a profile and post on our messageboard.
-	Follow us and retweet this post for your chance! Your profile must be public to win.
To share – опублікувати текстовий чи графічний матеріал у соціальних мережах, щоб з ним могли ознайомитись інші або надати можливість іншим людям побачити матеріал розміщений третьою особою  [1]. Приклади вжитку:
-	You can post text or photos and automatically share them to Twitter or Facebook.
-	How the fuck did i almost forget to share this masterpiece of a video.
-	3 days away from the EU release! Hit "Like" if you are ready! Share the post and spread the news if you wanna get a free Founder's Pack!
Семантичні неологізми більш вживані, аніж інші види новоутворень, в молодіжному онлайн-мовленні, яке характеризується намаганням поглибити й уточнити інформацію, а також надати семантико-прагматичному змістові більшої ефективності та виразності, що так само стимулює перманентний розвиток лексичного складу мови. Використання неологізмів допомагає мовцю створити сучасну перспективу у дискурсі та підкреслити актуальність сьогодення. Семантичні неологізми надають ключовим концептам дискурсу принципової новизни, оскільки зазвичай асоціюються у свідомості мовців з новітнім періодом розвитку суспільства та його досягненнями [6: 22].
Згодом така лексика потрапляє  у загальний мовний простір, де вона втрачає свою семантичну конспірованість і стає загальновживаною [7: 307]. Тобто в процесі адаптації слово або зникає, або залишається у мові спочатку як неологізм, а згодом стає звичним для мовців і, зрештою, перетворюється на загальновживане. Щоб стати таким і ввійти до словникового складу мови, неологізм повинен бути відомим і зрозумілим більшості мовців [9: 56].
В ході аналізу зібраного матеріалу було виявлено, що у порівнянні з основними продуктивними лексичними способами утворення неологізмів такими, як афіксація, конверсія (найчастотніша модель: N→V) та словоскладання (найчастотніші моделі: A+N, N+N), у англомовному молодіжному мовленні соціальних інтернет-мереж значну частку займає ініціальне скорочення лексичних одиниць. Серед проаналізованих неологізмів спостерігається тенденція до скорочення цілих фраз і часто вживаних синтаксичних структур. Наприклад:
BRB – ініціалізм від Be right back, який використовується коли користувач повідомляє про свій намір ненадовго призупинити комунікацію [4]. Приклади вжитку:
-	i’m gonna get a tea and then i’ll pretty much just be chilling on here till whenever, brb pals.
-	I'm takin' a break, BRB.
-	brb i’m about to go pick out an engagement ring.
TTYL – ініціалізм від Talk to you later, який в більшості випадків замінює слова до побачення, до зв'язку,  до нової зустрічі тощо [4]. Приклади вжитку:
-	Anyway, gotta run now! TTYL
-	Can’t even tweet rn okay ttyl!
-	Hey man I  g2g eat, TTYL! 
IDK – ініціалізм від I don’t know [4]. Приклади вжитку:
-	My debit card is kinda like a gift card.. idk how much is on this, but we’ll give it a try.
-	Idk why but I have this saved on my phone 
-	These two pics are my favourites idk why...
Варто відзначити суттєвий кількісний приріст в категорії творення неологізмів за допомогою ініціалізації. На даний момент показник таких новотворів в сфері молодіжного онлайн-мовлення складає 24% від загальної вибірки. 
Отримані дані вказують на те, що молодіжний соціолект сприяє доволі швидкому розвитку онлайн-мовлення та його трансформації в функціональний стиль, без вивчення особливостей якого, неможливе дослідження формування мовної особистості. Швидкий розвиток ІТ-технологій висуває на перший план електронний спосіб комунікації, який обслуговує практично всі сфери людського життя. В такому світлі актуальною постає проблема правильної передачі думок та емоцій між мовцями. Перспективним напрямком подальших досліджень також може стати пошук шляхів полегшення збору та систематизації даних за допомогою програмних інтерфейсів, наприклад використання АРІ соцмережі Facebook. 

Список використаної літератури

1. Collins English Dictionary  [Електронний ресурс] // HarperCollins Publishers Limited . – 2018. – Режим доступу до ресурсу: https://www.collinsdictionary.com/dictionary
2. Oxford English Dictionary [Електронний ресурс] // Oxford University Press. – 2018. – Режим доступу до ресурсу: https://en.oxforddictionaries.com
3. Social Media Use in 2018 [Електронний ресурс] // Pew Research Center. – 2018. – Режим доступу до ресурсу: http://www.pewinternet.org/2018/03/01/social–media–use–in–2018/
4. Urban Dictionary  [Електронний ресурс] // Urban Dictionary LLC. – 2018. – Режим доступу до ресурсу: https://www.urbandictionary.com
5. Белькова А.Е. Функционирование неологизмов в интернет-ресурсах: на материале сайта NоNаMе: Монография / А.Е. Белькова. – Нижневартовск: Изд–во НВГУ, 2018. – 112 с. – Режим доступу до ресурсу: http://nvsu.ru/ru/Intellekt/2091/Belkova_A.E._Funkcionirovanie_neologizmov__Mon__2018.pdf
6. Дзюбіна О.І. Особливості утворення та функціонування семантичних неологізмів англійської мови в сфері інтернет-комунікації / О.І. Дзюбіна // Записки з романо-германської філології. – Вип. 2 (33). – 2014. – С. 17–23.
7. Лебедєва Н. Англійські запозичення як специфічний феномен у сучасному молодіжному дискурсі в Україні та Німеччині [Електронний ресурс] / Н. Лебедєва, С. Дяченко // Наукові записки [Кіровоградського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка]. Сер. : Філологічні науки. –  2009. –  Вип. 81(1). –  С. 307–311. – Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nzs_2009_81(1)__76
8. Шутова М. О. Неологізми в сучасній англійській мові / М. О. Шутова // Науковий вісник кафедри ЮНЕСКО Київського національного лінгвістичного університету. Філологія, педагогіка, психологія. – 2010. – Вип. 21. – С. 79–85.
9. Янишина Л. С. Процеси неологізації у словниковому складі англійської мови XIX століття (на матеріалі прозових літературних творів) : дис. канд. філ. наук : 10.02.04 / / Л.С. Янишина – Київ, 2017. – 202 с.